Консультації
Консультації органам місцевого самоврядування надають регіональні консультанти Офісів реформ в РВ АМУ перейти до контактів.
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Управління держконтролю за використанням та охороною земель Львівської міської ради просить надати роз'яснення із наступних питань, пов'язаних із започаткуванням здійснення державного контролю за використанням та охороною земель.
Частиною шостою статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон), встановлено, що виконавчі органи міських рад, що здійснюють державний нагляд (контроль) у межах делегованих законом повноважень органів виконавчої влади в частині використання та охорони земель, здійснюють планові заходи державного нагляду (контролю) відповідно до річних планів проведення заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період та планів проведення комплексних заходів державного нагляду (контролю), затверджених відповідно до цієї статті.
Уніфіковані форми актів з переліком питань, що затверджені відповідно до цієї статті, є обов'язковими для виконавчих органів міських рад, що здійснюють державний нагляд (контроль) у межах делегованих законом повноважень органів виконавчої влади в частині використання та охорони земель.
Згідно із абзацом 14 частини 1 статті 5 Закону, річні плани проведення заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період затверджуються відповідно до цього Закону з урахуванням відомостей про суб'єктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю), внесених до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) виконавчими органами міських рад, що здійснюють державний нагляд (контроль) у межах делегованих законом повноважень органів виконавчої влади в частині використання та охорони земель, відповідно до цього Закону.
Відповідно до абзацу дев'ятого частини першої статті 5 Закону, виконавчі органи міських рад, що здійснюють державний нагляд (контроль) у межах делегованих законом повноважень органів виконавчої влади в частині використання та охорони земель, визначають перелік суб'єктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю) у плановому періоді, відповідно до критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), що затверджуються відповідно до цього Закону.
Абзацом 6 частини 2 статті 5 Закону встановлено, що критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).
Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності, пов'язаної з використанням та охороною земель, і визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) Державною службою з питань геодезії, картографії та кадастру затверджено постановою Кабінету Міністрів від 03.10.2018 р. №801.
Річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру на 2022 рік, затверджений наказом Держгеокадастру від 19.11.2021 № 543.
Уніфіковану форму акта, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель, та інші форми розпорядчих документів затверджено наказом Мінагрополітики від 06.11.2018 N538, зареєстрованим в Мінюсті 22.11.2018 р. за №1321/32773.
Інструкцію з оформлення державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель матеріалів про адміністративні правопорушення затверджено наказом Мінагрополітики від 19.01.2017 №6, зареєстрованим в Мінюсті 07.02.2017 за № 173/30041.
Пунктом 7 Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 25 липня 2007 р. N 963 встановлено, що розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі, територіальним громадам внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання, здійснюється Держекоінспекцією та її територіальними органами або Держгеокадастром та його територіальними органами, а розміру шкоди, заподіяної юридичним особам та громадянам, - територіальними органами Держгеокадастру.
Пунктами 2 та 3 Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 р. N 342 встановлено, що уніфікована форма акта перевірки розробляється органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюється на його офіційному веб-сайті протягом п'яти робочих днів з дня її затвердження.
У разі коли органами, уповноваженими здійснювати державний нагляд (контроль) у відповідних сферах, є місцеві держадміністрації та/або органи місцевого самоврядування, уніфіковані форми актів перевірок затверджуються центральними органами виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Перелік питань для здійснення заходу державного нагляду (контролю) визначається органом державного нагляду (контролю) залежно від ступеня ризику шляхом проведення аналізу вимог законодавства, яких повинен дотримуватися суб'єкт господарювання у відповідній сфері, за формою згідно з додатком 1 в електронному вигляді та оприлюднюється на офіційному веб-сайті відповідного органу державного нагляду (контролю).
Тому, на підставі вищенаведеного, просимо надати роз'яснення із наступних питань:
1. Як Львівській міській раді затвердити Річний план перевірок на 2022 рік, чи можливо на поточний рік слід керуватись Річним планом здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру на 2022 рік, затвердженим наказом Держгеокадастру від 19.11.2021 № 543?
Відповідь
1. Згідно із статтею 140 Конституції України місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, тобто через певний структурно-організаційний механізм, який іменується системою місцевого самоврядування.
Відповідно до ст.12 Земельного кодексу України, до повноваження сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів у галузі земельних відносин належить:
а) розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад;
…
д) організація землеустрою;
ж) обмеження, тимчасова заборона (зупинення) використання земель громадянами і юридичними особами у разі порушення ними вимог земельного законодавства;
…
й) вирішення земельних спорів;
к) вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.
Також належить:
а) надання відомостей з Державного земельного кадастру відповідно до закону;
б) здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у межах та порядку, встановлених законом;
в) здійснення інших повноважень у галузі земельних відносин відповідно до закону.
Відповідно до ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад належить:
«..34) вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин;
34-1) прийняття рішень щодо здійснення виконавчим органом сільської, селищної, міської ради державного контролю за використанням та охороною земель;..».
Відповідно до ст. 6-1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» виконавчі органи сільських, селищних, міських рад:
а) вносять до органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування клопотання щодо:
- приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень з питань регулювання земельних відносин, використання та охорони земель;
- припинення будівництва та експлуатації об’єктів у разі порушення вимог земельного законодавства України до повного усунення виявлених порушень і ліквідації їх наслідків;
- припинення права користування земельною ділянкою відповідно до закону;
б) звертаються до суду з позовом:
- про відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва,
- повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився,
- про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок та використання земельних ділянок не за цільовим призначенням;
в) вживають відповідно до закону заходів щодо повернення самовільно зайнятих земельних ділянок їх власникам або користувачам;
г) здійснюють інші повноваження відповідно до закону.
Отже, саме Львівська міська рада (орган місцевого самоврядування) затверджує річний план перевірок за поданням виконавчого органу ради (управління держконтролю за використанням та охороною земель), на який покладено повноваження щодо використання та охорони земель.
2. Чи повинна Львівська міська рада затверджувати свої:
- Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності, пов'язаної з використанням та охороною земель, і визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) виконавчим органом міської ради державного контролю за використанням та охороною земель.
- Уніфіковану форму акта, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель,.
- Форми розпорядчих документів:
а). Повідомлення про проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель;
б). Посвідчення на проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель;
в). Припису про усунення порушень, виявлених під час проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель;
г). Акта про відмову у проведенні планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель.
- Інструкцію з оформлення державними інспекторами з контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель міської ради матеріалів про адміністративні правопорушення.
- Перелік питань для проведення заходів державного нагляду (контролю) у сфері використання та охорони земель.
Або чи можна користуватись такими вищезгаданими документами та формами, затвердженими для Держгеокадастру?
Відповідь
Відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ради в межах своїх повноважень приймають нормативні та інші акти у формі рішень (ст. 59).
Також, територіальні громади, органи та посадові особи місцевого самоврядування самостійно реалізують надані їм повноваження (ст.71). Органи виконавчої влади, їх посадові особи не мають права втручатися в законну діяльність органів та посадових осіб місцевого самоврядування, а також вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до повноважень органів та посадових осіб місцевого самоврядування, крім випадків виконання делегованих їм радами повноважень, та в інших випадках, передбачених законом.
Відповідно до ст. 73 цього ж Закону акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.
Отже, Львівська міська рада має право затвердити власні нормативні документи щодо комунальної власності та типові зразки Актів, критеріїв, повідомлень і інше, які не повинні суперечити чинному законодавству. А у разі їх відсутності, може використовувати типові зразки, що затверджені Центральними органами влади.
3. Яким чином державним інспекторам з контролю за використанням та охороною земель управління державного контролю за використанням та охороною земель департаменту містобудування Львівської міської ради здійснювати розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі, територіальним громадам, юридичним особам та громадянам внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання?
Відповідь
Порядок визначення розміру шкоди, здійснюється відповідно до:
• Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою КМУ №284 від 19.04.1993 (із внесеними змінами постановою КМУ №522 від 19.06.2019);
• Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання, затвердженої постановою КМУ №963 від 25.07.2007.
4. Яким чином слід розуміти розбіжність у повноваженнях виконавчих органів сільських, селищних, міських рад із здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлених статтею 6-1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" та КУпАП в частині державного контролю за самовільним зайняттям земель?
Так, згідно із статтею 6-1 Закону до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення державного контролю за використанням та охороною земель, а саме за:
- виконанням власниками і користувачами земель комплексу необхідних заходів із захисту земель від заростання бур'янами, чагарниками;
- дотриманням режиму експлуатації протиерозійних, гідротехнічних споруд, а також вимог законодавства щодо збереження захисних насаджень і межових знаків;
- виконанням землевласниками та землекористувачами вимог щодо використання земель за цільовим призначенням, розміщенням, проектуванням, будівництвом, введенням в дію об'єктів, що негативно впливають на стан земель, експлуатацією, збереженням протиерозійних гідротехнічних споруд, захисних лісонасаджень.
Але, згідно із частиною 4 статті 219 КУпАП від імені виконавчих комітетів (виконавчих органів) сільських, селищних, міських рад розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені частиною другою статті 52, статтями 53, 53-1 (Самовільне зайняття земельної ділянки), 54, частиною першою статті 56, статтею 188-56, та накладати адміністративні стягнення мають право посадові особи виконавчих комітетів (виконавчих органів), уповноважені здійснювати державний контроль за використанням та охороною земель, - державні інспектори з контролю за використанням та охороною земель сільських, селищних, міських рад.
Пунктом 15 частини 1 статті 255 КУпАП встановлено, що у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати:
15) державні інспектори з контролю за використанням та охороною земель виконавчих комітетів сільських, селищних, міських рад (частина друга статті 52, статті 53, 53-1 (Самовільне зайняття земельної ділянки), 54, частина перша статті 56, стаття 188-56).
Відповідь
Виконавчий комітет (далі – виконком) може розглядати і вирішувати питання, що віднесені Законом №280/97-ВР (статті 27-39) - це два види:
власні (самоврядні) – такі, що належать до компетенції органів місцевого самоврядування;
делеговані – такі, що входять до компетенції органів виконавчої влади, якими держава «поділилася» із виконавчими органами рад. В даному випадку відповідно до Закону №280/97-ВР повноваження виконавчого комітету поширюються на сферу регулювання земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища (стаття 33). Гілка виконкому формується через нормативне закріплення як самостійного органу, де до їх складу входять/можуть входити особи, які виконують відповідні службові обов’язки.
Виконком наділений функціями як органу місцевого самоврядування, так і повноваженнями органу виконавчої влади (наприклад, у сфері державного контролю за охороною земель, тощо). А створені виконавчі органи сільських селищних та міських рад одночасно координують і контролюють діяльність своїх працівників. В даному випадку працівниками є державні інспектори з контролю за використанням та охороною земель.
Також, в статті 6-1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" визначено, що виконавчі органи сільських, селищних, міських рад набувають установлених законом повноважень із здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у разі прийняття відповідною радою рішення про здійснення такого контролю і реалізують функцію державного контролю за використанням та охороною земель через державних інспекторів з державного контролю за використанням та охороною земель відповідних рад
Тобто, статтею 6-1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" визначаються загальні поняття щодо повноважень, а норми частини 4 статті 219 КУпАП їх деталізують.
На нашу думку, це не суперечить одне одному.
5. Статтею 6-1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" встановлено, що сільські, селищні, міські ради після прийняття ними рішення про здійснення державного контролю за використанням та охороною земель зобов'язані протягом місяця забезпечити призначення державних інспекторів з контролю за використанням та охороною земель відповідних рад, але у додатку 51 до постанови Кабінету Міністрів України від 9 березня 2006 р. N 268 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28 липня 2021 р. N 783) відсутні посади державних інспекторів з контролю за використанням та охороною земель.
Тому виникає питання на які посади призначати працівників?
Відповідь
Оскільки у додатку 51 до постанови Кабінету Міністрів України від 9 березня 2006 р. №268 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28 липня 2021 р. N 783) відсутні посади державних інспекторів з контролю за використанням та охороною земель, але є наявні інші посади «спеціаліст», «спеціаліст ІІ категорії» і т.д., то вбачаємо за можливе (не суперечить чинному законодавству) дописати через дефіс необхідне уточнення.
Наприклад, «завідувач сектору - державний інспектор з контролю за використанням та охороною земель» чи «головний спеціаліст - державний інспектор з контролю за використанням та охороною земель відділу/сектору….».
Зміни, що відбулись у земельному законодавстві (з приводу передачі повноважень у сфері здійснення контролю за використанням та охороною земель) вступили в дію лише з 26.05.2022 року на підставі Закону №1423. Враховуючи воєнний стан та ряд інших проблем у нашій державі, зміни та доповнення до зазначеного підзаконного акту (постанови №268) Урядом не вносились.
Додатково звертаємо увагу, що закони – це нормативно-правові акти вищого представницького органу державної законодавчої влади (парламенту) або самого народу, що регулюють найбільш важливі суспільні відносини та мають найвищу юридичну силу щодо інших нормативно-правових актів. А постанови Кабінету Міністрів зазвичай приймаються на виконання Законів.
Також, враховуючи ст.10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель", визначено, що державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства про охорону земель можуть мати й інші повноваження відповідно до закону.
Отже, працівник може бути призначеним на будь яку з перелічених посад, визначених у додатку 51 постанови №268 з додатковим визначенням у назві посади: « - державний інспектор у сфері державного контролю за використанням та охороною земель».
6. Чи можуть на державних інспекторів з контролю за використанням та охороною земель покладатись обов'язки (повноваження), не передбачені статтями 6-1 та 10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель"?
Наприклад:
- контроль за створенням водоохоронних зон і прибережних захисних смуг, а також за додержанням режиму використання їх територій;
- здійснення інвентаризації та обліку земельних ділянок зайнятих інженерними мережами;
- аналіз своєчасності та повноти сплати орендної плати за використання земельних ділянок, зайнятих інженерними мережами.
Відповідь
Так, відповідно до Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель".
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Черкаська область, Маньківська селищна рада.
1. Чи має право Маньківська селищна рада виносити на чергову сесію заяви стосовно внесення змін до діючих договорів оренди земельних ділянок, а саме збільшення відсоткової ставки на 12% і якщо договір закінчується у 2023 році, збільшити термін його дії?
2. Чи має право Маньківська селищна рада надати дозвіл на розробку проекту землеустрою на земельні ділянки з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва під об’єктами нерухомого майна (господарські двори)?
3. Чи має право Маньківська селищна рада винести на чергову сесію заяви стосовно затвердження проекту землеустрою для городництва та передати в оренду?
За Вашим зверненням згідно питань Асоціація інформує про наступне:
1. Чи має право Маньківська селищна рада виносити на чергову сесію заяви стосовно внесення змін до діючих договорів оренди земельних ділянок, а саме збільшення відсоткової ставки на 12% і якщо договір закінчується у 2023 році, збільшити термін його дії?
Ні, не має права. В період воєнного стану підпунктом «а)» частини другої пункту 27 розділу X «Перехідні положення» Земельного кодексу України визначено, що розмір орендної плати не може перевищувати 8 відсотків нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що визначається від середньої нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по області.
Також, не відомо коли завершиться термін дії воєнного стану у державі та Черкаській області. Тому, станом на серпень 2022 року вважаються поновленими на один рік без волевиявлення сторін відповідних договорів і без внесення відомостей про поновлення договору до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно договори оренди, строк користування земельними ділянками щодо яких закінчився після введення воєнного стану, щодо земельних ділянок сільськогосподарського призначення. А оскільки, термін дії договору вказаного Вами завершується у 2023 році, то вчиняти такі дії щодо його завчасного продовження, на думку Асоціації, є порушенням тих самих норм розділу X «Перехідні положення» Земельного кодексу України.
2. Чи має право Маньківська селищна рада надати дозвіл на розробку проекту землеустрою на земельні ділянки з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва під об’єктами нерухомого майна (господарські двори)?
Ні. Дозвіл надається на розробку технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель. Відповідно до пункту 27 розділуХ «Перехідні положення» Земельного кодексу України формування земельної ділянки з метою передачі її в оренду здійснюється без внесення відомостей про таку земельну ділянку до Державного земельного кадастру (державної реєстрації) та присвоєння їй кадастрового номера, на підставі технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель, яка розробляється за рішенням органу, уповноваженого передавати земельну ділянку в оренду, та затверджується таким органом.
Технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель, яка розробляється відповідно до цього підпункту, не може передбачати поділ, об’єднання земельних ділянок.
Тимчасове зберігання технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель, складеної у паперовій та електронній формах, разом із рішенням про її затвердження у період воєнного стану забезпечує орган місцевого самоврядування, який її затвердив, з наступною передачею до Державного фонду документації із землеустрою та оцінки земель.
Технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель, складена в електронній формі, протягом п’яти днів після її затвердження направляється органом, який її затвердив, електронною поштою до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (або до визначеного ним територіального органу, державного підприємства, що належить до сфери його управління).
Технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель, розроблена відповідно до підпункту 2 цього пункту, є додатком до договору оренди землі.
В період надання доступу до бази Державного земельного кадастру, розробники документації із землеустрою мають дотримуватись надалі пункту 29 постанови Кабінету Міністрів України №476 від 15.06.2019 року, де зазначається, що відомості, отримані за результатами інвентаризації земель та земельних ділянок, вносяться до Державного земельного кадастру відповідно до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051.
3. Чи має право Маньківська селищна рада винести на чергову сесію заяви стосовно затвердження проекту землеустрою для городництва та передати в оренду?
Ні. Відповідно до пункту 27 розділу X «Перехідні положення» Земельного кодексу України визначено, що на період дії воєнного стану передача земельних ділянок комунальної власності в оренду допускається для:
а) розміщення виробничих потужностей підприємств, переміщених (евакуйованих) із зони бойових дій (у тому числі тих, що мають стратегічне значення для економіки та безпеки держави);
б) розміщення річкових портів (терміналів) на річці Дунай, доцільність будівництва (розширення) яких визначена рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері внутрішнього водного транспорту, відповідно до пункту 11-1 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внутрішній водний транспорт"; розміщення мультимодальних терміналів та виробничо-перевантажувальних комплексів, доцільність будівництва (розширення) яких визначена центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері транспорту, відповідно до статті 43 Закону України "Про транспорт";
в) будівництва мереж електропостачання, газорозподільних, водопровідних, теплопровідних, каналізаційних мереж, електронних комунікаційних мереж, об’єктів магістральних газопроводів;
г) товарного сільськогосподарського виробництва;
ґ) розміщення морських портів.
Передача земель в оренду для городництва не передбачається.
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Тернопільський р-н, Великобірківська селищна рада
1. Які правила реєстрації земельних ділянок у період військового стану?
2. Який порядок укладання та реєстрації договорів оренди землі?
3. Який порядок інвентаризації проектних та польових доріг?
1.Державна реєстрація земельних ділянок у Державному земельному кадастрі в умовах воєнного стану здійснюється відповідно до Закону України «Про Державний земельний кадастр» та Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051 з урахуванням особливостей, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 07 травня 2022 р. № 564 «Деякі питання ведення та функціонування Державного земельного кадастру в умовах воєнного стану».
При цьому варто також враховувати норми Розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Земельного кодексу України (далі – Кодекс) та Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей регулювання земельних відносин в умовах воєнного стану» від 12.05.2022 № 2247-ІХ, а також з урахуванням норм розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» ЗКУ.
2. Особливості передачі земельних ділянок сг призначення в умовах дії воєнного стану визначено пунктом 27 розділу X «Перехідні положення» Земельного кодексу України.
Надання земельних ділянок не сг призначення в користування здійснюється відповідно до положень статті 123 Земельного кодексу України та Закону України «Про оренду землі.
3. Проведення інвентаризації земель здійснюється відповідно до Порядку проведення інвентаризації земель, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 5 червня 2019 р. № 476.
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
До Благовіщенської міської ради надійшла заява від громадянина щодо заміни орендаря в договорі оренди земельної ділянки з фізичної особи на фермерське господарство (засновник та ж сама особа). Цільове призначення ділянки - для фермерського господарства.
Надайте розяснення, чи має право рада вносити такі зміни.
Розглянувши Ваше звернення щодо питання заміни сторони в договорі оренди земельної ділянки з фізичної особи на створену юридичну особу (фермерське господарство) Асоціація міст України звертає увагу на наступне.
Договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов’язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов’язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Об’єкт за договором оренди землі вважається переданим орендодавцем орендареві з моменту державної реєстрації права оренди, якщо інше не встановлено законом. Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації такого права. Отримавши земельну ділянку в користування (оренду) для ведення фермерського господарства, заявник створив фермерське господарство, до складеного капіталу якого вже увійшла і відповідна земельна ділянка.
Відповідно до статтей 31-32 Земельного кодексу України до земель господарства можуть належати: земельні ділянки, передані господарству в користування (оренду); земельні ділянки, що належать на праві власності або на праві постійного користування господарству як юридичній особі; земельні ділянки, що належать засновникам господарства та членам господарства на праві приватної власності; земельні ділянки, що використовуються господарством на умовах оренди. Тобто, фермерське господарство має право самостійно господарювати на землі, у тому числі на тій, що надана в користування її засновнику на умовах оренди для ведення фермерського господарства.
Укладення додаткової угоди є способом відчуження права оренди іншій особі, що заборонено нормами статті 8-1 Закону України «Про оренду землі» № 161-XIV.
Законом передбачено одержання земельної ділянки як обов`язкової передумови для набуття фермерським господарством правосуб`єктності. Також одержання земельної ділянки для ведення фермерського господарства вимагало в подальшому здійснити його реєстрацію. Тобто, Закон не передбачав права використання земельної ділянки, наданої в користування для ведення фермерського господарства, без створення такого господарства.
Згідно із частинами 1-2 статті 1 Закону України від 19 червня 2003 року № 973-IV «Про фермерське господарство» (далі - Закон № 973-IV) фермерське господарство є формою підприємницької діяльності громадян, які виявили бажання виробляти товарну сільськогосподарську продукцію, здійснювати її переробку та реалізацію з метою отримання прибутку на земельних ділянках, наданих їм у власність та/або користування, у тому числі в оренду, для ведення фермерського господарства, товарного сільськогосподарського виробництва, особистого селянського господарства, відповідно до закону.
Відповідно до частин 1-2 статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
З приводу таких звернень, Асоціація пропонує також враховувати судову практику щодо внесення таких змін. Наприклад, така практика викладена у висновках Великої Палати Верховного Суду, зокрема: у постановах від 13 березня 2018 року у справі № 348/992/16-ц, від 22 серпня 2018 року у справі № 606/2032/16-ц, від 31 жовтня 2018 року у справі № 677/1865/16-ц, від 27 березня 2019 року у справі № 574/381/17-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 628/778/18, від 02 жовтня 2019 року у справі № 922/538/19, від 30.06.2020 по справі № 927/79/19 (№ в ЄДРСР 90458899).
Ураховуючи вище викладене, укладення з орендодавцем додаткової угоди до договору оренди землі про заміну орендаря з громадянина на фермерське господарство чинним законодавством України не передбачено, а укладення додаткових угод до договорів оренди землі щодо заміни сторони є способом відчуження права оренди іншій особі, що заборонено нормами статті 8-1 Закону № 161-XIV.
Додатково звертаємо увагу, що з 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено режим воєнного стану. Також, відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення умов для забезпечення продовольчої безпеки в умовах воєнного стану» від 24.03.2022 р. № 2145-IX визначено особливості регулювання земельних відносин на час дії воєнного стану, серед яких, зокрема: укладення, виконання, зміна, поновлення і припинення договорів оренди землі та набуття права оренди, суборенди земельних ділянок в Україні або окремих її місцевостях, у яких введено воєнний стан, здійснюється з урахуванням пунктів 27 і 28 розділу X "Перехідні положення" Земельного кодексу України".
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Доброго дня! Є будівля комунальної власності, в якій перебуває декілька комунальних установ/закладів (власник один). Яким чинном передати приміщення в оперативне управління кожному з них? ЦНАП реєструє право оперативного управління на всю будівлю лише за одною юридичною особою (поділ не роблять, так мені пояснили). Яким чинном вішкодовувати комунальні послуги (світло, газ і т.д.), якщо точка обліку одна, а споживачів декілька? Дякую!
З приводу Вашого звернення пропонуємо розглянути Методичні рекомендації щодо державної реєстрації права господарського відання та права оперативного управління, розроблені Міністерством юстиції України.
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Луцький р-н, Цуманська селищна рада
Який Порядок розробки землевпорядної документації на земельні ділянки під сміттєзвалище?
Стаття 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначає що, благоустрій населених пунктів передбачає санітарне очищення, яке здійснюються на території населеного пункту. Санітарне очищення територій населених місць здійснюється спеціалізованими підприємствами незалежно від форми власності та підпорядкування на договірних засадах у встановленому законодавством порядку.
Державними санітарними нормами та правилами утримання території населених пунктів затвердженими наказом Міністерства охорони здоров’я України від 17.03.2011року за № 145 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 5 квітня 2011 р. за N 457/19195) визначено, що санітарне очищення територій населених місць передбачає комплекс планувальних, організаційних, санітарно-технічних та господарських заходів щодо збирання, зберігання, перевезення, оброблення (перероблення), утилізації, видалення, знешкодження і захоронення побутових відходів, включаючи небезпечні відходи у їх складі, що утворилися в населених місцях, а також прибирання об’єктів благоустрою з метою запобігання шкідливому впливу факторів середовища життєдіяльності на життя і здоров’я людини та майбутніх поколінь.
Відповідно до статті 3 Господарського кодексу України під господарською діяльністю розуміють діяльність суб’єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.
Згідно зі статтею 8 Господарського кодексу України органи місцевого самоврядування не є суб’єктами господарювання. Господарська компетенція органів місцевого самоврядування реалізується від імені відповідної комунальної установи.
Відповідно до статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів у сфері благоустрою населених пунктів належить створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення спільно з іншими суб’єктами комунальної власності благоустрою населених пунктів, визначення повноважень цих органів (служб), які можуть надавати комунальні послуги з збирання, зберігання, перевезення, оброблення (перероблення), утилізації, видалення, знешкодження і захоронення побутових відходів.
Крім того, відповідно до пункту «а» підпункту 16 статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад в галузі житлово-комунального господарства відноситься затвердження норм надання послуг з вивезення побутових відходів.
Враховуючи вищезазначене, для вирішення питання щодо створення звалища твердих побутових відходів для обслуговування територіальної громади, необхідно створити спеціалізоване підприємство, яке здійснюватиме санітарне очищення територій населених місць.
Державними санітарними нормами та правилами утримання території населених пунктів затвердженими наказом Міністерства охорони здоров’я України від 17.03.2011року за № 145 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 5 квітня 2011 р. за N 457/19195) визначено, що санітарне очищення територій населених місць передбачає комплекс планувальних, організаційних, санітарно-технічних та господарських заходів щодо збирання, зберігання, перевезення, оброблення (перероблення), утилізації, видалення, знешкодження і захоронення побутових відходів, включаючи небезпечні відходи у їх складі, що утворилися в населених місцях, а також прибирання об’єктів благоустрою з метою запобігання шкідливому впливу факторів середовища життєдіяльності на життя і здоров’я людини та майбутніх поколінь.
Відповідно до статті 3 Господарського кодексу України під господарською діяльністю розуміють діяльність суб’єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.
Згідно зі статтею 8 Господарського кодексу України органи місцевого самоврядування не є суб’єктами господарювання. Господарська компетенція органів місцевого самоврядування реалізується від імені відповідної комунальної установи.
Відповідно до статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів у сфері благоустрою населених пунктів належить створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення спільно з іншими суб’єктами комунальної власності благоустрою населених пунктів, визначення повноважень цих органів (служб), які можуть надавати комунальні послуги з збирання, зберігання, перевезення, оброблення (перероблення), утилізації, видалення, знешкодження і захоронення побутових відходів.
Крім того, відповідно до пункту «а» підпункту 16 статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад в галузі житлово-комунального господарства відноситься затвердження норм надання послуг з вивезення побутових відходів.
Враховуючи вищезазначене, для вирішення питання щодо створення звалища твердих побутових відходів для обслуговування територіальної громади, необхідно створити спеціалізоване підприємство, яке здійснюватиме санітарне очищення територій населених місць.
Слід звернути увагу, що вибір території для розміщення полігону твердих побутових відходів здійснюється з урахуванням ДБН В.2.4-2-2005, а саме:
– на землях несільськогосподарського призначення, непридатних для сільського господарства, погіршеної якості, не зайнятих зеленими насадженнями (особливо лісами 1-ї групи);
– на ділянках, де є можливість вжиття заходів і впровадження інженерних рішень, що виключають забруднення навколишнього природного середовища, розвиток небезпечних геологічних процесів чи інших негативних процесів і явищ;
– на ділянках, прилеглих до міських територій, якщо вони не включені в житлову забудову відповідно до генерального плану розвитку міста на найближчі 25 років, а також під перспективну забудову;
– на ділянках, що характеризуються природною захищеністю підземних вод від забруднення;
– за межами зон можливого впливу на водозабори, поверхневі води, заповідники, курорти тощо;
– з урахуванням рози вітрів відносно житлової забудови, зон відпочинку й інших місць масового перебування населення за межами санітарно-захисної зони;
– за межами міст;
– на землях несільськогосподарського призначення, непридатних для сільського господарства, погіршеної якості, не зайнятих зеленими насадженнями (особливо лісами 1-ї групи);
– на ділянках, де є можливість вжиття заходів і впровадження інженерних рішень, що виключають забруднення навколишнього природного середовища, розвиток небезпечних геологічних процесів чи інших негативних процесів і явищ;
– на ділянках, прилеглих до міських територій, якщо вони не включені в житлову забудову відповідно до генерального плану розвитку міста на найближчі 25 років, а також під перспективну забудову;
– на ділянках, що характеризуються природною захищеністю підземних вод від забруднення;
– за межами зон можливого впливу на водозабори, поверхневі води, заповідники, курорти тощо;
– з урахуванням рози вітрів відносно житлової забудови, зон відпочинку й інших місць масового перебування населення за межами санітарно-захисної зони;
– за межами міст;
На відстані, не менше:
– 15 км від аеропортів;
– 3 км від межі курортного міста, відкритих водоймищ господарського – призначення, об’єктів, які використовуються з культурно-оздоровчою метою, заповідників, місць відпочинку перелітних птахів, морського узбережжя;
– 1 км від межі міст;
– 0,5 км від житлової та громадської забудови (санітарно-захисна зона);
– 0,2 км від сільськогосподарських угідь і від автомобільних та залізничних шляхів загальної мережі.
– 0,050 км від межі лісу і лісопосадок, не призначених для використання з метою рекреації.
– 15 км від аеропортів;
– 3 км від межі курортного міста, відкритих водоймищ господарського – призначення, об’єктів, які використовуються з культурно-оздоровчою метою, заповідників, місць відпочинку перелітних птахів, морського узбережжя;
– 1 км від межі міст;
– 0,5 км від житлової та громадської забудови (санітарно-захисна зона);
– 0,2 км від сільськогосподарських угідь і від автомобільних та залізничних шляхів загальної мережі.
– 0,050 км від межі лісу і лісопосадок, не призначених для використання з метою рекреації.
Розміщення полігонів ТПВ не допускається:
– на площах залягання корисних копалин і територіях з гірничими виробками без погодження з органами державного гірничого нагляду;
– у небезпечних зонах відвалів породи різних шахт чи збагачувальних фабрик;
– у зонах активного карсту;
– у зонах розвитку тектонічних розломів, зсувів, селевих потоків, снігових лавин, підтоплення й інших небезпечних геологічних процесів, а також на територіях сезонного затоплення;
– у заболочених місцях;
– у зонах поповнення і виходу на поверхню підземних вод;
– у зонах формування і використання мінеральних вод;
– на територіях зон І, II поясу санітарної охорони водозаборів питних і мінеральних вод;
– у охоронних зонах водойм;
– у зонах санітарної охорони курортів та заповідників;
– на землях, зайнятих чи призначених під зайняття лісами, лісопарками, іншими зеленими насадженнями, що виконують захисні функції і є місцями масового відпочинку населення.
– на площах залягання корисних копалин і територіях з гірничими виробками без погодження з органами державного гірничого нагляду;
– у небезпечних зонах відвалів породи різних шахт чи збагачувальних фабрик;
– у зонах активного карсту;
– у зонах розвитку тектонічних розломів, зсувів, селевих потоків, снігових лавин, підтоплення й інших небезпечних геологічних процесів, а також на територіях сезонного затоплення;
– у заболочених місцях;
– у зонах поповнення і виходу на поверхню підземних вод;
– у зонах формування і використання мінеральних вод;
– на територіях зон І, II поясу санітарної охорони водозаборів питних і мінеральних вод;
– у охоронних зонах водойм;
– у зонах санітарної охорони курортів та заповідників;
– на землях, зайнятих чи призначених під зайняття лісами, лісопарками, іншими зеленими насадженнями, що виконують захисні функції і є місцями масового відпочинку населення.
Також, оформлення земельної ділянки під сміттєзвалище здійснюється відповідно до Порядку визначеного статею 123 Земельного кодексу України. Водночас слід зазначити, що згідно з підпунктом 6 пункту 27 розділу X «Перехідні положення» Кодексу формування земельних ділянок сільськогосподарського призначення, зазначених у підпункті "а" підпункту 1 цього пункту, крім тих, що передаються в оренду відповідно до підпункту 2 цього пункту, забороняється.
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Волинська область, Луцький р-н, Цуманська селищна рада
Чи можна затверджувати генеральний план населеного пункту смт Цумань без розроблення історико-архітектурного опорного плану?
Ні. Не можна.
Історико-архітектурні опорні плани історичних ареалів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України (включаються до складу комплексного плану як невід’ємні складові генеральних планів відповідних населених пунктів), визначено ст.17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року.
Місто Цуман Волинської області є у списку історичних населень місць України, дата заснування якого є 1557 рік.
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Волинська область, Луцький р-н, Цуманська селищна рада,
Як розробити схему екологічної мережі громади та схему очищення населеного пункту? Вимоги, порядок розробки.
Відповідно до Указу Президента України від 23 березня 2021 року №111/2021 «Про рішення Ради національної безпеки та оборони України від 23 березня 2021 року «Про виклики і загрози національній безпеці України в екологічній сфері та першочергові заходи щодо їх нейтралізації», відповідно Закону України «Про місцеві державні адміністрації», Закону України «Про місцеве самоврядування», Закону України «Про екологічну мережу України» постає необхідність розробки місцевих схем формування (розвитку) екомережі.
В Законі України «Про екологічну мережу України» встановлено що місцеві схеми формування (розвитку) екомережі, регіональні програми розвитку екомережі є основою розбудови екологічної мережі України, згідно ст. 15 Закону проектування екомережі здійснюється шляхом розроблення регіональних схем формування екомережі, а також місцевих схем формування екомережі районів, населених пунктів та інших територій України.
Екологічна мережа (екомережа) являє собою єдину територіальну структуру ділянок заповідної та малопорушеної природи, які забезпечують збереження ландшафтного та біологічного різноманіття, створюють передумови для раціонального природокористування та екологічного оздоровлення території.
Схеми формування (розвитку) екомережі – це текстові та графічні матеріали, які визначають на регіональному та місцевому рівні пріоритети і концептуальні основи формування, збереження та невиснажливого використання екомережі, формування просторового розташування її структурних елементів, розвитку системи територій та об’єктів природно-заповідного фонду.
Розробка місцевих схем формування (розвитку) екомережі передбачає:
-
визначення територій, що мають особливу природоохоронну, наукову, екологічну, рекреаційну, історико-культурну, естетичну цінність;
-
нанесення на планово-картографічні матеріали територій та об’єктів, включених до переліків екомережі;
-
обґрунтування необхідності їх включення, резервування територій для цих потреб, надання природоохоронного статусу, введення обмежень (обтяжень) для відновлюваних, буферних та сполучних територій;
-
розроблення рекомендацій щодо визначення режиму територій та об’єктів природно-заповідного фонду та інших територій, що підлягають особливій охороні, відновлюваних, буферних та сполучних територій, які пропонується створити;
-
узгодження схем із затвердженою проектною документацією, забезпечення збереження та невиснажливого використання цінних ландшафтів та інших природних комплексів, об’єктів і територій.
Проектування схеми формування (розвитку) екомережі потребує спеціальних знань, щодо збереження біологічного і ландшафтного різноманіття, природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, а також знань щодо розроблення заходів із запобігання, зменшення та пом’якшення можливих негативних наслідків негативного впливу господарської та іншої діяльності людей на навколишнє природне середовище.
Схема санітарного очищення – документ, у якому містяться графічні та текстові матеріали щодо черговості здійснення заходів та обсягів робіт з санітарного очищення, систем і методів збирання, зберігання, перевезення, оброблення (перероблення), утилізації, видалення, знешкодження і захоронення побутових відходів, включаючи небезпечні відходи у їх складі, необхідної кількості сміттєвозів, механізмів, устаткування та інвентарю, доцільності проектування, будівництва, реконструкції чи розширення об’єктів поводження з відходами, їх основні параметри і розміщення, орієнтовані капіталовкладення на будівництво і придбання технічних засобів).
Вимоги до санітарного очищення територій населених місць, а також правила виконання робіт з належного прибирання об’єктів благоустрою та державного санітарно-епідеміологічного нагляду у сфері благоустрою населених пунктів і поводження з відходами, які є обов’язковими для виконання органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності та підпорядкування і громадянами встановлені Державними санітарними нормами та правилами утримання територій населених місць, які затверджені наказом Міністерства охорони здоров’я України від 17.03.11 р. №145.
Територіальні громади є власниками відходів, що утворюються на об’єктах комунальної власності чи знаходяться на їх території і не мають власника або власник яких невідомий (безхазяйні відходи) відповідно до ст. 9 Закону України від «Про відходи».
Розроблення та затвердження Схем санітарного очищення населених пунктів відповідно до статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», статті 21 Закону України «Про відходи», ст. 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», статті 1 Закону України “Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення” належить до повноважень органів місцевого самоврядування.
Механізм розроблення, погодження, затвердження схем санітарного очищення населених пунктів визначений Порядком розроблення, погодження та затвердження схем санітарного очищення населених пунктів, наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.03.2017 №57.
Відповідно до вищезазначеного Порядку розроблення, погодження та затвердження Схеми здійснюють виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації – для одного або кількох населених пунктів, що входять до складу відповідної ради; Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні та районні державні адміністрації – для населених пунктів, які входять до складу двох і більше сільських, селищних та міських рад (далі – Розробник).
Загальний строк розроблення, погодження та затвердження Схеми не повинен перевищувати 12 місяців (з дати прийняття рішення про її розроблення) без урахування строку проведення передпроектних досліджень.
Схема визначає черговість здійснення заходів, обсяги робіт із усіх видів очистки і прибирання, системи і методи збирання, зберігання, видалення, знешкодження, перероблення, утилізації та захоронення, необхідну кількість збиральних машин, механізмів, устаткування й інвентарю, доцільність проектування, будівництва чи реконструкції розширення об’єктів системи санітарної очистки, їх основні параметри і розміщення, орієнтовані капіталовкладення на будівництво і придбання технічних засобів. (Державні будівельні норми ДБН Б.2.2-6:2013 «Склад та зміст схеми санітарного очищення населеного пункту», наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 21.08.2013 №395).
Схему санітарної очистки розробляють на розрахунковий термін 25 років з виділенням першочергових (на 5 років) та довгострокових заходів.
Статтею 21 Закону України «Про відходи» визначені повноваження органів місцевого самоврядування у сфері поводження з відходами
Органи місцевого самоврядування приймають рішення про відвід земельних ділянок для розміщення відходів і будівництва об’єктів поводження з відходами.
Порядок розробки:
1. Розроблення Схеми.
Розробник (виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, Рада міністрів АР Крим, обласні та районні державні адміністрації) здійснює розроблення Схеми самостійно або виступає замовником розроблення Схеми на договірних засадах.
Етапи розроблення Схеми, якщо Розробник здійснює розроблення самостійно:
-
прийняття рішення про розроблення Схеми
-
складання завдання на розроблення Схеми згідно з ДБН Б.2.2-6:2013;
-
формування вихідних даних на розроблення Схеми згідно з ДБН Б.2.2-6:2013;
-
розроблення Схеми у складі текстових і графічних матеріалів згідно з ДБН Б.2.2-6:2013.
Етапами розроблення Схеми, якщо Розробник виступає Замовником розроблення Схеми, її розроблення здійснюється суб’єктом господарювання, який має досвід роботи у сфері поводження з відходами — Виконавець, на підставі договору:
-
прийняття рішення про розроблення Схеми;
-
складання завдання на розроблення Схеми;
-
формування вихідних даних на розроблення Схеми;
-
визначення Виконавця на конкурсних засадах та укладання з ним договору;
-
розроблення Схеми у складі текстових і графічних матеріалів.
На етапі розроблення Схеми у складі текстових і графічних матеріалів здійснюється погодження вибору місць розміщення нових об’єктів, які заплановані Схемою:
-
за межами населеного пункту, встановленими відповідною містобудівною документацією, – зі структурними підрозділами Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних та районних державних адміністрацій з питань містобудування та архітектури, агропромислового розвитку, екології та природних ресурсів й охорони здоров’я, на території яких планується розміщення цих об’єктів;
-
у межах населеного пункту, встановлених відповідною містобудівною документацією, – з відповідними структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, виконавчих органів сільських, селищних та міських рад з питань будівництва, охорони здоров’я, земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища.
Для погодження вибору місць розміщення нових об’єктів, які заплановані Схемою, подаються:
-
перелік нових об’єктів;
-
відомості про заплановане місце їх розміщення;
-
стисле техніко-економічне обґрунтування доцільності розміщення цих об’єктів на обраних місцях.
Вихідні дані на розроблення Схеми:
Копія основного креслення Генерального плану населеного пункту в масштабі 1:10000 (1:5000) та копія схеми розташування населеного пункту в системі розселення;
Схематичні плани населеного пункту із зазначенням:
-
зонування забудови за поверховістю;
-
розміщення будинків із наявністю всіх видів благоустрою та відсутністю одного або двох видів благоустрою (центральне опалення, водопостачання, каналізація);
-
розміщення існуючих об’єктів поводження з побутовими відходами;
-
районів, охоплених та не охоплених планово-регулярною системою санітарного очищення, районів із планово-подвірною та планово-поквартирною системами збирання побутових відходів;
-
місць розміщення та об’ємів несанкціонованих звалищ на території населеного пункту;
-
меж зон санітарної охорони водних об’єктів (2-й і 3-й пояси), джерел децентралізованого водопостачання;
-
ландшафтно-рекреаційних зон;
-
наявності під’їздів та проїздів для пожежної техніки на об’єктах поводження з побутовими відходами до найближчого пожежного депо;
-
наявність протипожежного водопостачання(гідрантів, резервуарів) та водойм для заправки пожежної техніки.
Текстовий та графічний матеріали з генерального плану населеного пункту, що включають загальну інформацію про населений пункт та природно-кліматичні умови, існуючий стан сфери поводження з побутовими відходами та благоустрою, а також перспективи розвитку населеного пункту
Довідка про існуючий стан об’єктів поводження з побутовими відходами: місце розміщення, площі ділянок, райони обслуговування, розмір санітарно-захисних зон, інженерне обладнання, наявність під’їзних шляхів та їх благоустрій. У довідці описують технічний та санітарний стан кожного об’єкта та роблять висновки про можливість його подальшої експлуатації
Завдання на розроблення Схеми (додаток А до ДБН Б.2.2-6:2013).
2. Погодження Схеми
Розроблена Схема погоджується із заінтересованими органами:
-
якщо Схема розробляється Виконавцем, – відповідними структурними підрозділами Замовника з питань земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища, будівництва, житлово-комунального господарства, бюджету, фінансів і цін;
-
територіальним органом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів;
-
територіальним органом Державної екологічної інспекції України;
-
територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій.
Для погодження Схеми подаються:
-
текстові матеріали Схеми на паперовому та електронному носіях;
-
графічні матеріали Схеми на паперовому та електронному носіях (за наявності);
-
матеріали щодо погодження вибору місць розміщення нових об’єктів, запланованих Схемою;
-
матеріали щодо погодження Схеми (за наявності).
3. Затвердження Схеми
Погоджена Схема оформлюється відповідним рішенням Розробника (Замовника) і оприлюднюється у засобах масової інформації протягом 5 робочих днів після її затвердження.
Строк погодження та затвердження Схеми не повинен перевищувати 3 (трьох) місяців.
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Вінницька область, Хмільницький р-н, Калинівська міська рада
1. Чи можна проводити електронні торги в період військового стану?
2. Чи можна передавати земельні ділянки водного фонду в оренду та продовжувати дію договорів в період військового стану?
1. Законом України від 24.03.2022 № 2145-ІХ визначено, що під час дії воєнного стану земельні торги щодо прав оренди, емфітевзису, суперфіцію щодо земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної, комунальної власності не проводяться. Заборони щодо проведення земельних торгів з продажу земельних ділянок чи прав на них інших категорій не встановлено.
2. На сьогодні таких обмежень не встановлено. Поновлення договорів оренди землі здійснюється в порядку, передбаченому статтею 32 Закону України «Про оренду землі» та 126-1 Земельного кодексу України.
![](https://www.auc.org.ua/sites/default/files/styles/collor_tid_139/public/1.png?itok=tLEJ-C-G)
Вінницька обл., Могилів-Подільський р-н,
Чернівецька селищна рада
1. Якщо договір оренди укладено раніше, і не має потреби переукладати на 1 рік, то чи має право орендар на:
- зміну угідь;
- зміну цільового призначення;
- поділ чи об’єднання земельної ділянки?
2. Відповідно до статті 27 пункту 8 розділу Х перехідних положень Земельного Кодексу України чи можуть фермери в постійному користуванні надавати в оренду земельні ділянки під 8%? Без них розпорядник у кого у власності ці ділянки не можна надавати?
3. Відповідно до статті 27 пункту 9 розділу Х перехідних положень Земельного Кодексу України чи можуть орендарі (суборендарі) земельні ділянки передавати на 1 рік без згоди власника чи відсоток орендної плати 8% якщо було 12%?
4. Чи потрібно затверджувати технічну документацію по встановленню меж земельної ділянки, якщо реєстрація земельної ділянки відбулася раніше закону (є витяг з ДЗК)?
5. Відповідно до статті 27 розділу Х перехідних положень Земельного Кодексу України підпункту 10б абзацу 7 зазначено «Державна реєстрація договору оренди земельної ділянки здійснюється за заявою орендодавця, яка складається в електронній формі, до якої додаються примірник зазначеного договору здійснюється протягом п’яти робочих днів з дня подання заяви», але не врегульоване питання протягом якого часу орган який здійснив державну реєстрацію повинен повернути зареєстрований договір оренди орендодавцю?
6. Чи можна сформовані та зареєстровані земельні ділянки з різними цільовим призначенням(наприклад 16.00 землі запасу або 01.08. для сінокосіння та випасання худоби то чи ці площі можуть передаватися в оренду для 01.01- для ведення товарного сільськогосподарського виробництва?
1.Не зрозуміло, коли закінчився строк такого договору, чи це ще діючий договір. Договір укладено а період дії військового стану чи до?
2. В такому випадку слід користуватися загальними правилами встановленими Податковим кодексом. Розпорядник землі не може передати в оренду бо в такому випадку в оренду передає землекористувач.
3. Можуть передавати на строк до 1 року без згоди власника. Питання орендної плати слід регулювати в договорі про передачу права землекористування.
4. Не зрозуміло, для яких цілей розроблялася технічна документацію по встановленню меж земельної ділянки.
5. Відповідно до положень підпункту 10 пункту 27 розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу України (далі – Кодекс) державна реєстрація договору про передачу права землекористування здійснюється за заявою землекористувача, який передав право землекористування, що складається в електронній формі, до якої додаються примірник зазначеного договору, а також засвідчені землекористувачем копії документів, що посвідчують право землекористування. Заява з доданими документами надсилається електронною поштою.
6. Підпунктом «ї» підпункту 2 пункту 27 розділу X Кодексу визначено, що передача в оренду на строк до одного року для ведення товарного сільськогосподарського виробництва земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної, комунальної власності, яка не віднесена до земель для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, здійснюється без зміни її цільового призначення.